eirik
type: channel
date: 2022-12-22T11:13:15Z
update period: hourly
update frequency: 1
update base: 2000-01-01T12:00+00:00
generator agent: https://wordpress.org/
items: HVORFOR MÅ PLANTEBASERT MAT PÅ LIV OG DØD SE UT SOM OG HA SAMME NAVN SOM KJØTTBASERT MAT?
items: Ti tanker om de ti neste: Ett års koronasjekk!
items: Ett år siden jeg sto fram som overspiser – hva har skjedd?
items: Sjekkliste mot overspising
items: Kan koronakrisen heve vitenskapens status?
items: Den svarte svanens hevn
items: Ta deg en bolle!
items: Du og jeg, Ada
items: Hvor godt traff jeg på fremtiden? Kapittel 8: En samlet verden
items: Hvor godt traff jeg på fremtiden? Kapittel 7: Kan den farlige fremtiden unngås?

HVORFOR MÅ PLANTEBASERT MAT PÅ LIV OG DØD SE UT SOM OG HA SAMME NAVN SOM KJØTTBASERT MAT?
type: item
creator: Eirik
date: 2022-12-22T11:13:15Z
subject: Uncategorized
description: Dette er en gjenganger i så si alle kommentarfelt under saker om vegetarisk og vegansk mat. Noen refleksjoner: 1) ET MOTSPØRSMÅL: HVORFOR ER MAN SÅ OPPTATT AV DETTE? Er det en epidemi av feilkjøpte produkter jeg ikke har hørt om?... Continue Reading →
encoded: <img fetchpriority="high" decoding="async" src="https://www.newth.net/eirik/wp-content/uploads/2022/12/20221222_104810-1017x1024.jpg" alt="" class="wp-image-13558" width="448" height="450" srcset="https://www.newth.net/eirik/wp-content/uploads/2022/12/20221222_104810-1017x1024.jpg 1017w, https://www.newth.net/eirik/wp-content/uploads/2022/12/20221222_104810-298x300.jpg 298w, https://www.newth.net/eirik/wp-content/uploads/2022/12/20221222_104810-150x150.jpg 150w, https://www.newth.net/eirik/wp-content/uploads/2022/12/20221222_104810-768x773.jpg 768w, https://www.newth.net/eirik/wp-content/uploads/2022/12/20221222_104810-1525x1536.jpg 1525w, https://www.newth.net/eirik/wp-content/uploads/2022/12/20221222_104810-600x604.jpg 600w, https://www.newth.net/eirik/wp-content/uploads/2022/12/20221222_104810-945x952.jpg 945w, https://www.newth.net/eirik/wp-content/uploads/2022/12/20221222_104810.jpg 2026w" sizes="(max-width: 448px) 100vw, 448px" /> Dette er en gjenganger i så si alle kommentarfelt under saker om vegetarisk og vegansk mat. Noen refleksjoner: 1) ET MOTSPØRSMÅL: HVORFOR ER MAN SÅ OPPTATT AV DETTE? Er det en epidemi av feilkjøpte produkter jeg ikke har hørt om? Køer av rasende kunder som vifter med Beyond-pakker og krever å få byttet dem i rotnorske, tradisjonsrike industriprodukter fetet opp på brasiliansk soya? I så fall: Fortell meg hvor de køene er, for mitt problem er at jeg ofte ikke får tak i produktene jeg er på jakt etter. Enten fordi de er gjemt bort i butikken (så godt at ansatte heller ikke finner dem) eller at de ikke fins. Og jeg bor altså i lastesyklistkjørende-kaffelattedrikkende-miljøpartiet-de-gale-land. Ta den veganske sylta som VG omtalte for noen uker siden. Jeg har aldri likt sylte, men etter at Dominos Pizza-talsmann Eyvind Hellstrøm fortalte meg hvor horribelt produktet var MÅTTE jeg jo bare prøve det. Fordi intet gir mer lyst på ultraprosessert mat enn foie-gras-pushere med omsorg for helsa mi. Typisk nok har jeg ikke klart å finne den. Så …

Ti tanker om de ti neste: Ett års koronasjekk!
type: item
creator: Eirik
date: 2020-12-07T19:37:02Z
subject: Forutsigelse
subject: Fremtiden
subject: prosjekt-divergens
subject: Scenarier
description: I januar i år presenterte jeg ti scenarier for Norge i 2030. Noen måneder senere konstaterte jeg at verden var rammet av en “svart svane”, en dramatisk hendelse det er vanskelig å forutsi på forhånd. Nå, et år etter at... Continue Reading →
encoded: I januar i år presenterte jeg ti scenarier for Norge i 2030. Noen måneder senere konstaterte jeg at verden var rammet av en “svart svane”, en dramatisk hendelse det er vanskelig å forutsi på forhånd. Nå, et år etter at jeg publiserte mine ti scenarier for første gang, er det på tide å gjøre opp foreløpig status. I hvilken grad er trendene påvirket av det globale korona-utbruddet og nedstengingen av økonomien? Under går jeg gjennom de ti delscenariene jeg presenterte i januar 2020, og hvor stort avviket er i skrivende stund. Du kan lese de opprinnelige scenariene ved å klikke på titlene over hvert punkt. 1: Norge er fortsatt et av verdens beste land Norges og verdens økonomi i 2020 har vært preget av lockdown, konkurser og oppsigelser, og det er ingen tvil om at vi kommer til å slite med de økonomiske ringvirkningene av pandemien i mange år. Det betyr at det hefter større usikkerhet rundt veksten mot 2030 enn i januar i år. Men at Norge fremdeles vil være blant verdens beste land å bo i, er det liten tvil om. For det første rammer den økonomiske nedturen hele kloden. Alle land vil slite, men Norges fall startet fra langt større høyde. Intet tyder på at vårt fall blir større enn i sammenlignbare land, så relativt sett vil vår posisjon fortsatt være sterk i 2030. Her hjelper det selvsagt at oljeinntektene har gitt oss økonomisk ryggrad til å tåle nedgangstider. Pandemien vil heller ikke rokke ved andre faktorer som gjør oss velstående, som en åpen økonomi, demokrati og ytringsfrihet, et høyt utdanningsnivå og naturressurser. Vi blir ikke “avutdannet” og fisk og olje spises ikke opp av viruset. Derfor vil stabil vekst ta seg opp igjen når krisen slipper taket. Dette har vi lang historisk erfaring for, jamfør figuren under. Norges økonomi har vokst jevnt og trutt i 200 år. Her vises brutto nasjonalprodukt i Norge fra 1830 til vår tid. Y-aksen er logaritmisk, dvs at veksten er MYE større enn man først får inntrykk av (kilde EH.net) Den viser hvor raskt og jevnt norsk økon…

Ett år siden jeg sto fram som overspiser – hva har skjedd?
type: item
creator: Eirik
date: 2020-06-12T14:15:37Z
subject: Uncategorized
description: For ett år siden publiserte jeg et innlegg på denne bloggen som kom til å forandre livet mitt. I “Om emosjonell overspising” skrev jeg for første gang om et problem jeg sannsynligvis har strevd med store deler av livet –... Continue Reading →
encoded: For ett år siden publiserte jeg et innlegg på denne bloggen som kom til å forandre livet mitt. I “Om emosjonell overspising” skrev jeg for første gang om et problem jeg sannsynligvis har strevd med store deler av livet – en spiseforstyrrelse som kalles for overspisingslidelse på norsk, eller “binge overeating” på engelsk. Det konkrete utgangspunktet for posten var min deltakelse i podcasten Pia og Psyken på et arrangement i regi av Rådgivning om Spiseforstyrrelser (ROS). Podkasten og bloggposten utløste en strøm av henvendelser i alle kanaler, de fleste fra folk i samme situasjon som meg. Mange har sagt at de er spesielt glade for at jeg som mann, har stått fram. Det takker jeg for, som jeg takk alle andre som har kontaktet meg. Ingen nevnt, ingen glemt! Men hva skjedde etter podkasten? Hvordan gikk det nå med denne overspisingen, og hva er status et år etter? Vel, jeg kan trygt si at de første månedene ble dramatiske. En knapp uke etter at jeg postet ble jeg hasteinnlagt på sykehus med akutt magebrokk, og gikk gjennom en større operasjon. Mens jeg var rekonvalesent var det mye drama på hjemmefronten, deriblant at vår elskede katt Linus ble svært syk og måtte avlives. Et veldig nyttig kurs Vendepunktet kom vel på sett og vis i august, da jeg kom igang med et kurs i regi av ROS kalt “Bli venn med maten”. Kurset, som bruker en metode kalt “Mindful eating”, viste seg å være akkurat det jeg trengte. Som jeg har skrevet om her kan mindfulness eller oppmerksomhet nærvær brukes til å kontrollere matsug når det oppstår og bygge et sunnere forhold til mat. Etter at kurset var over fant jeg ut at jeg ville fortsette med daglig meditasjon, og fant via en venn fram til appen “Waking Up” med nevrologen og meditasjonsguruen Sam Harris. Den ble min faste følgesvenn, og jeg har meditert minst 10 minutter hver eneste dag siden oktober ifjor. Meditasjon og mindfulness har ikke overtatt livet mitt, men setter tonen for dagen når jeg gjør det om morgenen og har gitt meg viktige verkøy …

Sjekkliste mot overspising
type: item
creator: Eirik
date: 2020-04-17T15:01:27Z
subject: overspising
subject: Uncategorized
description: Hvordan Dilbert, flygerrutiner og Google hjelper meg å mestre overspising Jeg har skrevet mye om overspising det siste året, og jeg er ikke ferdig med temaet. Ikke bare er spiseforstyrrelser noe som fremdeles angår meg direkte og personlig, men jeg... Continue Reading →
encoded: Hvordan Dilbert, flygerrutiner og Google hjelper meg å mestre overspising Jeg har skrevet mye om overspising det siste året, og jeg er ikke ferdig med temaet. Ikke bare er spiseforstyrrelser noe som fremdeles angår meg direkte og personlig, men jeg har også engasjert meg i organisasjonslivet knyttet til spiseforstyrrelser. Det vil si: Jeg hadde begynt å engasjere meg, men så skjedde det du vet. Som tusener av andre spiseforstyrrede er jeg ikke lenger del av et felleskap, men må isteden klare meg helt på egen hånd. Tilfeldighetene ville ha det til at jeg like før krisen brøt løs, bestemte meg for å prøve et hjemmesnekret opplegg for å håndtere overspisingen. Systemet mitt har mange inspirasjonskilder, ikke alle like innlysende kanskje. Ta Scott Adams, skaperen av tegneserien “Dilbert”. Jeg er verken en fan av serien eller av Adams’ opptreden på nettet, men han skrev en bok jeg hadde stor nytte av i en periode av livet. Særlig denne setningen brant seg fast i minnet: “Put your goals inside your systems” Scott Adams, How To Fail at Everything and Still Win Oversatt til norsk dagligtale: For nå et personlig mål må det bli en del av dine daglige rutiner. Når noe blir en vane som “går av seg selv”, slipper du å bruke tid og mental energi på å minne deg selv om å gjøre det. Det er lett å fnyse av vaner i vår tid, der spontanitet og kreativitet ofte settes opp som rutinens motstykke (husker du diskusjonen om å sitte i kassa på REMA, rett før vi alle erfarte at kassa på REMA var en av de viktigste jobbene i landet?) Men rutiner har enorm verdi – bare spør en hvilken som helst katt (du visste at jeg ville komme dit, ikke sant?) Et av mine favoritteksempler fra menneskeverdenen er de punktvise sjekklistene som piloter gjennomgår før de tar av og lander. Den systematiske gjennomgangen av listen er en rutine satt i system, et mentalt verktøy som er med på å gjøre flyging så trygt. Jeg kom til at denne rammen ville passe meg, og gikk igang med å lage en daglig sjekkliste for å få…

Kan koronakrisen heve vitenskapens status?
type: item
creator: Eirik
date: 2020-04-14T13:26:38Z
subject: Uncategorized
description: Nå minnes vi om hvor viktig vitenskap er for å leve et godt liv. Det bør vi ta med oss videre. “Everyone is entitled to his own opinion, but not to his own facts,” sa den amerikanske politikeren Daniel Patrick... Continue Reading →
encoded: Nå minnes vi om hvor viktig vitenskap er for å leve et godt liv. Det bør vi ta med oss videre. “Everyone is entitled to his own opinion, but not to his own facts,” sa den amerikanske politikeren Daniel Patrick Moynihan i sin tid. Vi kan trygt si at mange har tatt seg den luksus å ignorere denne sannheten de senere år. Bevares, antivitenskapelige holdninger har vært et problem siden starten på den vitenskapelige revolusjonen på 1600-tallet, men med sosiale medier og mer eller mindre organiserte desinformasjonskampanjer ble det tatt til et nytt og skremmende, ja faktisk talt dødelig nivå i tilfellet antivaksinasjon. For få uker siden var min Facebook-feed full av innlegg om “folkeopprøret mot klimahysteriet” og konspirasjonsteorier om vindmøller, elbiler og 5G. Nå er det informasjon om virus, faglig begrunnede smittevernråd og oppfordringer om å “senke kurven” som dominerer. Det siste er en påminnelse om at våre liv for tiden faktisk styres av matematikk. Det er epidemiologenes modeller for hva som kan skje som har styrt politikernes valg, og samsvaret mellom teori og praksis ser vi hver dag i oppdateringene fra Folkehelseinstituttet. Kortversjon: Forskning funker, folkens. Og det har det gjort lenge. Sant å si er det svært få aspekter ved våre moderne liv som ikke er berørt av vitenskapen eller er produkter av den, fra lyset du skrur på om morgenen til frokosten du spiser og klærne du tar på deg. Vi spiser, puster og drikker fysikk, kjemi og biologi. Matematikk styrer livene våre på talløse måter også når det ikke pågår en pandemi. Men den tette integrasjonen med hverdagen har gjort det lett å ta vitenskapen for gitt. Den bare er der, som lys og luft. Helt til et virus fra Kina minner oss om hvordan verden var før vitenskapen fantes. I disse dager snakkes det mye om hva som kommer til å skje etter pandemien. Om hvordan vi kommer til å leve, jobbe og reise (eller kanskje ikke reise i det hele tatt). Klok av skade skal jeg vokte meg for å si noe skråsikkert om status f…

Den svarte svanens hevn
type: item
creator: Eirik
date: 2020-04-08T13:16:34Z
subject: Uncategorized
description: For tre måneder siden skrev jeg om Norges vei mot 2030. Hvordan ser spådommene ut idag? I bloggpostingen “Norge i 2030: 10 tanker om de neste 10” går jeg gjennom en rekke viktige fremtidstrender for landet vårt, som økonomisk vekst,... Continue Reading →
encoded: For tre måneder siden skrev jeg om Norges vei mot 2030. Hvordan ser spådommene ut idag? I bloggpostingen “Norge i 2030: 10 tanker om de neste 10” går jeg gjennom en rekke viktige fremtidstrender for landet vårt, som økonomisk vekst, befolkningsutvikling, energi, miljø, politisk klima, kommunikasjon og teknologi. Postingen ble skrevet rundt årsskiftet 2019/2020, da Covid-19-utbruddet stort sett ble sett på som et internt kinesisk fenomen som neppe kom til å påvirke oss særlig. Slik er det ikke lenger, selvsagt. Når dette skrives er vi midt i en global pandemi med raskt voksende dødstall i de fleste land. Også i Norge er situasjonen uavklart, selv om vi så langt ser ut til å ha håndert krisen bedre enn andre europeiske land. Men heller ikke vi vil slippe unna en økonomisk nedtur som vil føre til lav eller negativ vekst, og i verste fall kan gi hele bransjer (som fly- og cruiseindustrien) et grunnskudd. Det som skjer nå er et klassisk eksempel på en “svart svane”, etter boka «The Black Swan» fra 2007 av økonomen Nassim Taleb. Hans hovedpoeng er at brå og uforutsigbare hendelser uvegerlig vil kullkaste de fleste spådommer om fremtiden: Skuddene i Sarajevo i 1914 gjorde de fleste av datidens fremtidsvisjoner uaktuelle. Jeg baserer mine tanker om fremtiden delvis på prognoser som krever jevn utvikling over tid, og nå er vi altså midt oppe i et slikt trendbrudd som Taleb er så opptatt av. Dette har jeg tatt høyde for i postingen min, i et eget avsnitt om mulige svarte svaner. <img loading="lazy" decoding="async" src="https://www.newth.net/eirik/wp-content/uploads/2020/04/The_Hot_Zone_cover.jpg" alt="" class="wp-image-13200" width="304" height="415" srcset="https://www.newth.net/eirik/wp-content/uploads/2020/04/The_Hot_Zone_cover.jpg 270w, https://www.newth.net/eirik/wp-content/uploads/2020/04/The_Hot_Zone_cover-220x300.jpg 220w" sizes="auto, (max-width: 304px) 100vw, 304px" /> I ettertid ergrer det meg litt at jeg ikke nevner en global pandemi spesifikt, da dette er noe je…

Ta deg en bolle!
type: item
creator: Eirik
date: 2020-04-03T09:02:31Z
subject: overspising
description: Om trøstespising i krisetider “Mer hjemmetid gir godteri-boom” skriver NRK, og bekrefter inntrykket jeg har fått via sosiale medier. Det har vært mange innlegg om overfylte kjøleskap, sjokolade og potetgull i det siste, for å si det slik. Det er... Continue Reading →
encoded: Om trøstespising i krisetider “Mer hjemmetid gir godteri-boom” skriver NRK, og bekrefter inntrykket jeg har fått via sosiale medier. Det har vært mange innlegg om overfylte kjøleskap, sjokolade og potetgull i det siste, for å si det slik. Det er ikke småtteri vi snakker om heller: “Salget i ukene 11 og 12 viser en volumøkning på nesten 50 prosent for sukkervarer, sammenlignet med tilsvarende uker i fjor. Det viser tall fra AC Nielsen, som innhenter data fra alle landets dagligvarebutikker.” Coop-kjeden melder om en økning i godterisalget med 19 %, mens kjeks har økt med hele 39%. Kommunikasjonsdirektøren forklarer veksten med at “det virker som folk er mer opptatt av hjemmet og av å kose seg med god mat på kveldene”. Ja, det er vel også en måte å se det på. Jeg forventer meg en litt mer inngående forklaring fra forskningsmiljøet, men når NRK snakker med en kostholdsforsker på universitetet i Agder sier han: “Mange sitter nok med en følelse av det ikke er hverdag lengre, man får en følelse av helg eller ferie.” Det er her jeg lurer på om noen av forskerens poenger forsvant i redigering. For alvorlig talt: Hovedårsaken til at folk spiser mer godteri mot en bakgrunn av pandemi, konkursras, børskrakk, massepermitteringer, karantene og sosial isolasjon kan da virkelig ikke være at vi alle har fått den gode feriefølelsen? På stående fot kan jeg komme på langt mer plausible forklaringer, som for eksempel at hundretusener av foreldre nå er stuet sammen med ungene sine dagen lang og trenger noe å motivere dem med. Eller – og det overrasker sikkert ikke når det kommer fra meg – kanskje også det henger ihop med at flere enn normalt trøstespiser? Jeg har pleid å si at halve Norge nå har samme arbeidsforhold som jeg har hatt i tretti år (alene på hjemmekontor), og nok en gang sier jeg: Velkommen til mitt liv! Jeg har brukt snop til å dempe uro og bekymringer i lange perioder av livet. Jeg vet alt om hvordan en neve peanøtter kan løfte humøret, fordi jeg har opplevd så mye bekymr…

Du og jeg, Ada
type: item
creator: Eirik
date: 2020-03-19T10:36:28Z
subject: Uncategorized
description: Hva en gammel kattefrøken har lært meg om å takle tap Hver eneste morgen er ritualet det samme. Ada, vår snart 14 år gamle hunnkatt, gjør seg ferdig med frokosten og setter seg midt på stuegulvet. Hun plirer mot meg... Continue Reading →
encoded: Hva en gammel kattefrøken har lært meg om å takle tap Hver eneste morgen er ritualet det samme. Ada, vår snart 14 år gamle hunnkatt, gjør seg ferdig med frokosten og setter seg midt på stuegulvet. Hun plirer mot meg og gjør en liten kunstpause før hun lager en kort kvitrelyd. Mrrrp! Det er signalet til at jeg skal reise meg og åpne balkongdøra. Når jeg har lystret ordre smetter Ada ut på balkongen og hopper opp på balkongkanten der den lille plastskålen med utevann (som selvsagt smaker bedre enn vannet hun får inne) er plassert. Det er mitt signal til å sette kaffekoppen på bordet, løpe ut i gangen og trive på meg fottøy og ytterklær. Så snart jeg står foran balkongen i første etasje, tripper Ada ned kattetrappa jeg har snekret. Halen peker ivrig i været, snuten værer mot den skarpe vinterlufta, ørene vris i alle retninger for å fange opp lyden av eventuelle hunder på morgentur i parken der vi bor. Når formalitetene er overstått setter Ada seg i bevegelse, og vi er klare for morgentur. Vi går den samme ruta hver dag, rundt blokka i borettslaget på Oslos østkant. Ada lusker rundt i buskene, undersøker flekker som strøkets hannkatter har laget på veggene og stirrer lengselsfullt på småfuglene hun er blitt for treg i avtrekket til å ta igjen. Noen ganger hilser vi på en nabo, ofte står vi bare helt stille sammen og nyter morgenstillheten. Det er et av dagens beste øyeblikk for meg, og jeg har en sterk følelse av at Ada opplever det på samme måte. For et år siden så det veldig annerledes ut. Jeg satt på stua og drakk kaffe hver morgen, døra til verandaen var åpen og Ada var ute på tur med broren Linus. Slik de hadde gjort hver dag siden de fikk gå fritt på egen hånd, nesten fram til den tunge dagen i fjor høst da Linus fikk konstatert aggressiv kreft og vi måtte ta den siste turen til dyrlegen. Jeg hadde mistenkt at det var denne veien det ville gå, og forsøkte å forberede meg mentalt i ukene før det skjedde. Likevel var det å miste Linus ulidelig smertefullt, noe jeg s…

Hvor godt traff jeg på fremtiden? Kapittel 8: En samlet verden
type: item
creator: Eirik
date: 2020-02-21T13:31:26Z
subject: Uncategorized
description: Et gjennomtenkt og velment kapittel som er blitt overkjørt av brutale historiske realiteter Hvor tok jeg feil? Kapittel 8 (kan som vanlig leses i sin helhet på bokhylla.no) tar for seg globalisering og hva den har gjort og kan komme... Continue Reading →
encoded: Et gjennomtenkt og velment kapittel som er blitt overkjørt av brutale historiske realiteter Hvor tok jeg feil? Kapittel 8 (kan som vanlig leses i sin helhet på bokhylla.no) tar for seg globalisering og hva den har gjort og kan komme til å gjøre med verden. Beskrivelsen av fenomenet virker kanskje vel detaljert og overpedagogisk, men i 1999 var ordet fremdeles ikke i så vanlig bruk som idag. Én faglig feil peker seg ut ganske umiddelbart: “Før 2020 vil de fleste land i det rike nord rammes av eldrebølgen, som gjør at det kan bli mangel på arbeidskraft”. Her tar jeg litt for hardt i. Selv om eldrebølgen er begynt å bli merkbar i noen land, vil det fremdeles ta et tiår eller to før vi for alvor ser effekter i arbeidsmarkedet. Setningen “på internett kan ingen se hvem du er eller hvor du bor, det er som er viktig er hva du har å si” har heller ikke tålt tidens tann godt, for å si det mildt. I 1999 var euroen fremdeles et fremtidsprosjekt, og når jeg skriver at “euroen vil føre til at EU-landene får en felles økonomi” kan vi trygt konstatere at det fremdeles er et stykke igjen dit. Ditto for “mange tror at euroen kan føre til en kjempestat av samme slag som USA”. Her er teksten preget av av bøker og artikler som så på EU som en fremtidig supermakt side om side med USA. Men jeg tar et forbehold om stor folkelig motstand mot en stadig tettere EU-integrering, selv om jeg ikke ser for meg at land vil forlate unionen av den grunn (få om noen gjorde det i 1999). Hva fikk jeg ikke med meg? At skepsisen mot globalisering og innvandring skulle vokse seg så sterk som den har blitt, og at nasjonalisme igjen skulle bli en viktig drivkraft i europeisk politikk, så jeg ikke komme. At USA skulle få en isolasjonistisk president som jevnlig truer med å oppløse NATO og åpent beundrer statsledere som motarbeider internasjonalt samarbeid, kunne jeg heller ikke tenke meg. Ei heller at uttrykk som “global elite” og “globalist” ville bli slagord for ekstremister av ymse avskygninger. Som fremt…

Hvor godt traff jeg på fremtiden? Kapittel 7: Kan den farlige fremtiden unngås?
type: item
creator: Eirik
date: 2020-02-11T11:07:39Z
subject: Fremtiden
subject: Fremtiden-bok
subject: kvalitetskontroll
subject: Økonomi
subject: Samfunn
description: Et overraskende avansert kapittel med flere politiske elefanter i rommet Hvor tok jeg feil? Den største faglige feilen, eller kanskje rettere unøyaktigheten, kommer tidlig i kapittel 7 (som kan leses i sin helhet på bokhylla.no): “Kanskje får vi en ny... Continue Reading →
encoded: Et overraskende avansert kapittel med flere politiske elefanter i rommet Hvor tok jeg feil? Den største faglige feilen, eller kanskje rettere unøyaktigheten, kommer tidlig i kapittel 7 (som kan leses i sin helhet på bokhylla.no): “Kanskje får vi en ny masseutdøing i det 21. århundre.” Det er liten tvil om at vi er på vei mot det som kalles den “sjette masseutdøingen” (jeg bruker den femte, asteroiden som traff Jorda for 66 millioner år siden, som åpning på kapitlet). Og blir det så ille, vil det skje fort. Men ikke fort i menneskelig forstand. Prosessen vil ikke fullføres i løpet av de neste 80 årene, den vil isteden rulle og gå i hundrevis av år framover. Dette er kun et øyeblunk for paleontologer, men så mye lengre enn et menneskeliv at det blir vanskelig for folk flest å forholde seg til det. Helt i slutten av kapitlet har jeg også setningen “Vi må kanskje finne oss i at vi ikke kan få så mange barn vi vil. ” Auda. Nå ser vi at “problemet” faktisk er det stikk motsatte: Vi har så lave fødselstall i Norge og i over 100 andre velstående land at politikken går i stikk motsatt retning – myndighetene setter mye inn på å få oss til å føde flere barn. Jeg setter hermetegn rundt ordet, for at veksten i folketallet etterhvert vil bli snudd til et fall er enormt gode nyheter for alle andre arter enn Homo sapiens. Og fordi vi er avhengige av alle andre arter på Jorda, er det på sikt også godt nytt for oss at det blir færre av oss. Der har jeg faktisk rett, selv om det fremdeles er veldig vanlig å se på befolkningsvekst som et ubetinget gode. Hva fikk jeg ikke med meg? Jeg fanget ikke opp hvor opptatt vi i 2020 ville være av teknologiske løsninger og enkle markedsmekanismer i miljødebatten. IT-revolusjonen de siste tiårene har skapt inntrykk av at det innoveres mye på de fleste felter av teknologien og økonomien, og dermed får vi et fokus “kvikk fiks”-løsninger som elbiler, karbonkvoter og skatteincentiver. Jeg har vært på konferanser der folk sto i kø for å snakke om Tesla …